Поради специфичните условия и минусовите температури се налага транспортирането на специален цимент
Наскоро завърши 30-ата юбилейна Българска антарктическа експедиция. Тя се проведе в пълен състав за разлика от 29-ата експедиция, в която поради ковид пандемията заминаха само 6 души, обяснява нейният ръководител проф. Христо Пимпирев – директор на Българския антарктически институт. Това е логистичен състав, който трябва да „размрази“ базата след зимния период. В току-що завършилата експедиция се извършва сериозна научна дейност по Националната програма за полярни изследвания към Министерството на образованието и науката. Работи се по 7 нови научни проекта, съсредоточени във втората част на експедицията. В първата част е предвидена само логистична строителна дейност.
![](https://azbuki.bg/wp-content/uploads/2022/04/5864706_orig-300x225.jpg)
Зина СОКОЛОВА
Българската база на Антарктида е включена в Националната пътна карта за научна инфраструктура и като такава, трябва да се усъвършенства – казва проф. Пимпирев. – Имаме спечелен проект за изграждане нова модерна лаборатория, с която нашата страна ще се гордее пред световната полярна научна общност. Тази година се положиха основите на бъдещата постройка. Поради специфичните условия и минусовите температури се наложи да закупим и занесем специален цимент. С нас пътуваха и 4 души строители от с. Чепинци, община Рудозем. Те не бяха излизали извън България, а им се наложи да се качат на самолет, да отидат до другия край на Земята и да пътуват с кораб във възможно най-бурни води. Все едно бяха в друго измерение и на друга планета. Наистина минаха през много перипетии, докато стигнат до базата. Свършиха чудесна работа по изграждане основите на бъдещата научна лаборатория. Остана още малко работа и ако искат пак да дойдат, значи им е харесало това почти космическо за тях пътешествие. Лабораторията може да се строи само през летния период на Антарктида, когато сме там, така че сме ограничени във времето.“
![](https://azbuki.bg/wp-content/uploads/2022/04/5812806_orig-300x225.jpg)
дейности по изграждане на новата лаборатория
Предвижда се лабораторията да е готова за три години и учените вече да имат необходимата инфраструктура, за да правят своите изследвания, които да са съизмерими със световните стандарти. Пътната карта за научна инфраструктура в България е част от Европейската карта за научна инфраструктура. Така че като страна член на Европейския съюз, имаме ангажимент да изградим нашата научна инфраструктура в Антарктида, за да може тя да се ползва и от други учени от ЕС. Всяка година в българската база гостуват специалисти от почти целия ЕС, които работят по съвместни проекти.
Когато лабораторията заработи, учените ще могат да изследват и правят първоначална обработка на пробите на място.
Няма да се налага да ги транспортират до България, осигурявайки им необходимите условия, тъй като това носи сериозни рискове и може да провали труда на изследователите. Особено важно е това за учените в областта на глациологията – науката за изследване на ледниците. Досега, когато са взимали проби от ледниците, те са съхранявани в специална апаратура. Новата лаборатория ще позволява изследванията да се правят веднага, докато качествата на пробите са още много добри.
„Всички полярни държави имат такива лаборатории – подчертава ръководителят на експедицията. – Поляците подновяват изцяло своята база, която е на съседен остров. В нея са вложили 20 млн. евро. Докато нашата лаборатория ще струва около 3 – 4 млн. лв.“
Един от научните проекти, по които се работи във втората част на експедицията, е продължение на геоложки проект от миналата година. Остров Ливингстън е много богат на изключително ценни суровини – мед, злато, сребро, молибденит и някои редки метали.
„Това не са неизчерпаеми суровини, свършат ли, няма откъде да ги набавим – подчертава проф. Пимпирев. – Във всяка батерия има медна жичка. Може да говорим, че пазим природата, но истината е, че без тези суровини трябва да се върнем в пещерите и да изоставим целия технически прогрес. Да, хубаво е да има електрически автомобили. Но те не се движат с въздух, а с електричество от батерии, направени от метали, които се извличат от земята. И пак повтарям – тези метали не са неизчерпаеми. България е пълноправен консултативен член на Антарктическия договор, с който се управлява този континент, заедно с 20 други държави. Засега има мораториум върху експлоатацията на природни ресурси в Антарктида. Но е хубаво междувременно да се проучат залежите.“
Два от научните проекти са с медицинска насоченост. Единият е свързан с изследването на съня. Оказва се, че много хора, които са идвали в българската база, а и от други бази на остров Ливингстън, сънуват странни сънища, в които разговарят със свои починали близки. От 30 години насам хора на Антарктида казват, че сънуват своите близки много ярко, като живи, разговарят с тях. Това е особено явление. Затова се подкрепя проект да се направи научно изследване, за да се разбере на какво се дължи то.
„Поканихме невролога Нейко Нейков, който донесе специална апаратура – хората спят с шлемове, с които се засичат нервните импулси в мозъка – казва проф. Пимпирев. – Събраните данни тепърва ще се обработват, за да се види дали науката може да даде някакво обяснение, което е доста трудна работа. Когато беше тук, писателят Боян Биолчев толкова се впечатли от това, че написа книгата „Антарктида – окото на Космоса“.“
Част от научните проекти са свързани с биоложки проучвания, тъй като в Антарктида има ендемична фауна и флора – животни и растения, които живеят само там.
Изследват се и микроорганизми, произвеждащи специфични ензими, които се използват за нови лекарства срещу нелечими болести.
Наскоро чилийски изследователи патентоват такова лекарство. Изследванията на българските учени се публикуват в реномирани списания с импакт-фактор.
Има и сеизмологичен проект. Той е за изследване движенията на земната кора, които са доста активни в района на българската база. Остров Дисепшън, който е в съседство, е действащ вулкан – изригвал е през 1968 г.
В Националната програма за полярни изследвания скоро ще се включи и научноизследователският кораб „Св. св. Кирил и Методий“. Той се стопанисва от Висшето военноморско училище „Н. Й. Вапцаров“ във Варна, но се ръководи от консорциум от Българския антарктически институт, Софийския университет „Св. Климент Охридски“ и Военноморското училище.
„Това е научноизследователски кораб, въпреки че е под военен флаг – казва проф. Пимпирев. – И тепърва ще се оборудва. Строен е в Норвегия като снабдителен кораб за нефтените сондажи в Северно море. Така че се е ползвал при условия, близки до тези в Антарктида – в Северно море има не по-малко ледове от южните морета. Корабът се е ползвал при изграждането на газопровода „Южен поток“ – трябвало е да изследва дъното, където ще се слагат тръбите. Но тъй като този проект е спрян, успяхме да го вземем за 1 млн. лв., което е изключително изгодно.
В момента се прави ремонт, тъй като не е плавал три години. Досега сме нямали научноизследователски кораб, излизал в Световния океан. Така че с кораба „Св. св. Кирил и Методий“ излизаме на световната морска карта и ставаме част от европейската научна флота. При следваща експедиция се надяваме с него да занесем материалите за строежа на научната лаборатория и да се сложи началото на океанографски проучвания в Южния океан.“
Уважаеми читатели, в. „Аз-буки“ и научните списания на издателството може да закупите от НИОН "Аз-буки":
Address: София 1113, бул. “Цариградско шосе” № 125, бл. 5
Phone: 0700 18466
Е-mail: izdatelstvo.mon@azbuki.bg | azbuki@mon.bg